Borkénezőszerek arzénszennyezése és annak toxikológiai vonatkozásai - Cieleszky Vilmos; Pintér Margit (1956)
A magyar bortörvény (1936. V. te.) és ennek 70.000/1936. F. M. számú rendeletben foglalt végrehajtási utasítása szerint a borkénezőszerek a rz é n ta rta lm a nem h a la d h a tja m eg a 2 m g As értéket 100 g-onként. Szerzők egy arzénes bormérgezéssel kapcsolatban nagyszámú kénezőszer m intát vizsgáltak meg és megállapították, hogy a forgalomban levő kénező szerek arzéntartalma több esetben meghaladta a megengedett határértéket. Felhívják a figyelmet a kénezőszerek ellenőrzésének fontosságára és különösképpen a porított káliummetabiszulfit forgalombahozatalával, ill. tárolásával kapcsolatban az összecserélés veszélyére. Az említett bormérgezést arzéntartahnú növényvédőszerrel összekeveredett biszulfit használata okozta. A szennyeződött borok arzénta r ta l m a 5 — 55 m g/liter közö tti volt. Szerzők rám utatnak arra, hogy a boroknak a természetes kezelés mellett is jól mérhető arzéntartalm a van. Ismertetik a még megengedhető arzéntartalom felső határértékére vonatkozó külföldi javaslatokat. Különféle évjáratokból származó hazai boroknál vizsgálataik alapján az arzéntartalom általában nem haladta meg a 0,5 mg/liter As értéket, és ezt az értéket javasolják hazai viszonylatban még a megengedhető a rz é n ta rta lo m felső h a tá r á n a k . 1 m g /liter A s-tartalo m n ál nagyobb arzéntartalmú borok fogyasztása egészségügyi szempontból aggályos. L aut des ungarischen Weingesetzes (1936. V. tc.) und dessen in Verordnung Nr. 70.000/1936 F. M. enthaltenen D urchführungsanweisung darf der Arsengehalt von Weinschwefelungsmitteln den Grenzwert 2 mg As/100 g nicht überschreiten. Die Verfasser untersuchten anlässlich eines Falles von Weinvergiftung durch Arsen eine grosse Anzahl von Weinschwefelungsmitteln und stellten fest, dass die Schwefelungsmittel des Handelsverkehrs in mehreren Fällen die zugelassenen Grenzwerte überschritten hatten. Es ist daher ausserordentlich wichtig die Schwefelungsmittel zu überwachen, mit besonderer Rücksicht auf die bestehende Gefahr des Vertauschtwerdens mit dem in den Handelsverkehr kommenden, bzw. gelagerten Kaliummetabisulfit. Der genannte Weinvergiftungsfall rührte von der Verwendung von mit arsenhaltigem Pflanzenschutzmittel vermischtem Bisulfit her. Der A rsengehalt der v eru n rein ig ten W eine b etru g 5 — 55 m g/L. Verfasser weisen darauf hin, dass Weine auch bei natürlicher Behandlung einen gut messbaren Arsengehalt besitzen. Sie berichten ü b er die ausländischen Vorschläge hinsichtlich des noch zulassbaren oberen Grenzwertes. Auf Grund ihrer U ntersuchungen stellten sie fest, dass der Arsengehalt einheimischer Weine verschiedener Jahrgänge durschnittlich nicht höher war, als 0,5 mg/L. Diesen W ert schlagen sie als oberen Grenzwert für inländische Weine vor. Das Trinken von Wein mit einem Arseng'ehalt über 1 m g/L ist aus gesundheitlichen G ründen bed en klich. The Hungarian wine law (Law V from 1936) and its enforcement order (Nr. 70.000/1936. F. M.) limits the m axim um tolerable arsenic content in agents for wine stumm ing in 2 mg of arsenic for 100 grams of the preparation. In connection with an intoxication case caused by wine containing arsenic, the authors investigated numerous samples of wine stumming agents and found in several cases arsenic contents ranging above the permissible values. The control of wine stumm ing agents is therefore emphasized. At the commerce and storage of pulverized potassium metabisulphite, the possibility of confusing this with other agents exists as well as a source of dangers. The studied case of intoxication caused by arsenic in wine was due to the use of bisulphite mixed up erroneously with insecticide preparations. The co n tam in ated wine contained 5 — 55 m g arsenic in 1000 m l. The authors state that wines contain readily measurable quantities of arsenic even when using natural methods of wine treatm ent. Foreign prescriptions for the maximum tolerable quantity of arsenic are surveyed. In Hungarian wines of different vientage the content of arsenic, in general, ranged below 0,5 mg/liter, according to the investigations of the authors. This value is proposed as the m axim um tolerable limit of arsenic content in wine. The consumption of wine containing more than 1,0 mg of arsenic in 1 liter is objectionable from the point of view of public health. Selon la loi sur le vin (1936) et le décret rég lan t les m odalités d ’ap - plication 70,000 (1936 NF) la teneur en arsénic des produits de soufrage des vins ne dóit pás dépasser 2mg As/100 g. A prés avoir exam iné de n o m b reu x p ro d u its de soufrage des v in s, v en connection avec une intoxication du vin, les auteurs ont constaté, que la teneur en arsénic dans les produits en circulation avait dépassé dans plusieurs cas la lim ité permise. Ils a tt ir e n t F a tte n Lion sur l’im portance du controle des produits de soufrage des vins et surtout sur le danger de la confusion concernant la mise en circulation et le stockage du metabisulfite de potassium. L a cause de l’in to x icatio n m en tio n n ée fu t le m élange de bisulfite avec un produit protectif pour plantes. La teneur en arsénic dans les v in s contam in és é ta it 5 — 55 m g/litre. Les auteurs soulignent, que les vins de traitem ent natúréi ont aussi une teneur en arsénic déterminable. Ils rendent compte des propositions étrangéres pour la limité admissible de la teneur en arsénic. Selon ces recherches, la teneur en arsénic des vins des diverses années, en général, ne dépassait pás 0,5 mg/litre As et au point de vue hongrois ils proposent cette valeur comme limité admissible de la teneur en arsénic. Hygiéniquement, la consommation des vins avec une teneur dépassa n t 1 m g/litre Asestinquiétante.
Keywords: Műszaki és technológiai tudományok; Egyéb műszaki tudományok és technológiák; Élelmiszer és italfélék